Intrika, szex, hatalmi harc, kardcsörtetés – itt „az új Trónok harca”, meseszép japán környezetben.
A nyugati popkultúrában elég régóta nagy népszerűségnek örvendenek a „mesés keletről” importált műfaji elemek. Gondoljunk csak a VHS-korszak nindzsafilmjeire, az Usagi-képregényekre, a Tini Nindzsa Teknőcök-rajzfilmsorozatra, a Kuroszava szamurájaira hasonlító Jedi lovagokra a Star Warsból, a Mátrixban falon felfutva kungfuzó Keanu Reevesre – vagy akár Richard Chamberlain 1980-as, nálunk is kirobbanó sikerrel vetített Sógun tévésorozatára, ami James Clavell azonos című bestseller regényén alapult.
A japán történelem és kultúra a maga bölcs tanítóival, az uraikért élő-haló, becsületes szamurájaival, az árnyékban osonó orgyilkosaival és a fényűző pagodák félhomályában sokszor birodalmak felemelkedéséről és bukását befolyásoló, gyönyörű gésáival még azokat is ámulatba ejti és magával ragadja ideig-óráig, akik amúgy hidegrázást kapnak minden mangától és animétől.
![](https://media.port.hu/images/001/619/978.webp?1604483768)
Épp ezért lett telitalálat az FX új sorozata, a Disney+ kínálatába felkerült Sógun-remake, amiről túlzás nélkül kijelenthető, hogy „ez a japán Trónok harca”, hiszen tele van intrikával, szexjelenetekkel és látványos kardcsörtetéssel.
A történet helyszíne a XVII. századi, feudális Japán. A több mint két évszázadon át tartó izoláció előtti korszakban, 1600-ban járunk. A japán uralkodó, azaz a taikó még túl fiatal ahhoz, hogy az apja halála után ő legyen a szigetország ura, így az öt legerősebb daimjó, azaz a tartományi földesúr közösen uralkodik, és régenstanácsként irányítja Japán közügyeit. A daimjók ekkoriban nemcsak hogy megtűrték a szigetországban az európai királyságok hajósait, de kereskedtek is velük. Sőt, néhány japán hűbérurat még a keresztény hitre is sikeresen áttérítettek azok a portugál jezsuiták, akik a szerény szerzetesi életmóddal szöges ellentétben kalmárokat megszégyenítő fényűzésben éltek ekkortájt.
A portugál misszionáriusok eleinte kiváló tolmácsnak bizonyultak a japánok és az európaiak között, azonban többen is a gyarmatosítók előfutárainak gondolták őket, így nem egy daimó lett idővel bizalmatlan velük szemben. A protestáns angolok és a velük szövetséges hollandok pedig, akik ekkoriban a katolikus portugálokkal és spanyolokkal vetélkedtek a világtengereken folyó kereskedelem monopóliumáért, olyannyira irigyek voltak az egyik irányba kínai selymet, a másik irányba japán ezüstöt szállító, megrakott portugál bárkákra, hogy nem egyszer megtámadták és kifosztották őket.
Ebben a puskaporos hangulatban keveredik el Japánba egy angol navigátor, John Blackthorne. Nem beszéli a szamurájok nyelvét, viszont engesztelhetetlenül gyűlöli a portugálokat, és nem akar kivert kutyaként meghalni a világ végén.
![](https://media.port.hu/images/001/618/766.webp)
A sógun sorozat egyik nagy fegyverténye, hogy a nézőnek semmit sem kell tudnia a fentebb felvázolt történelmi háttérről, mert a szereplők mindent elmagyaráznak az első két részben, ráadásul mindezt különösebb erőlködés és szájbarágás nélkül teszik meg. Blackthorne (vagy ahogy a japánok nevezik: Andzsin) ugyanúgy nem tud semmit a feudális Japán történelméről és kultúrájáról, ahogy az egyszeri néző sem túrta fel a Wikipediát, mielőtt leült volna a Disney+ elé. Így az angol navigátor a lehető legtökéletesebb választás egy olyan történet főszereplőjének, ahol két, gyökeresen eltérően fejlődő civilizáció találkozik, és csap össze minden pillanatban – ha nem is fegyverekkel, de szavak és mozdulatok tekintetében mindenképpen.
A Japánban mosdatlan, rühös barbárként kezelt, protestáns angol Blackhtorne-t egyszerre riasztja és nyűgözi le a szigetország vad szépsége. Bár kezdetben egy kalap alá veszi, és vérgőzös vadembereknek véli a hűséges talpnyalókkal körülvett hadurakat, ahogy halad előre az izgalmas sztori, idővel felfedezi bennük az olyan egyetemes erényeket is, mint a becsület, a hűség, az emberség és a bajtársiasság.
Blackthorne pont amiatt ideális főhőse tehát A sógun sorozatnak, mert a nézőkkel egyszerre ismeri meg Japán legmocskosabb börtöneit és legszebb palotáit,
miután kiderül, hogy a korábbi hajóútjai alkalmával jó pár disznóságot megtudott a japánokkal látszólag mindig mézesmázos portugálokról. Hősünk hamarosan azon kapja magát, hogy a régensek közti titkos árnyékháborúk és a későbbi egyre nyíltabb harcok egyik kulcsfigurája. Eközben egyre nagyobb bajt hoz a saját fejére azzal, hogy közeli viszonyba kerül a mellé kirendelt tolmáccsal, Mariko úrnővel, a portugál hittérítőknél tanult, keresztény hitre áttért szamurájfeleséggel (akit a Halálos iramban 9-ben is szereplő, japán felmenőkkel rendelkező új-zélandi énekesnő, Anna Sawai alakít).
Az már kezdettől fogva világos volt, hogy a Hollywoodban is sikeres sztárkarriert befutó Hiroyuki Sanada főnyeremény lesz a megértő és tisztességes, de a borotvaéles katanájával számtalan életet kioltó, a könyörületességet gyakran hírből sem ismerő, Japán fényes jövőjét mindennek elé helyező Toranaga daimjó szerepében.
Az viszont erősen kétséges volt a számomra, hogy Cosmo Jarvis tud-e ugyanolyan jó Blackthorne lenni, mint amilyen Richard Chamberlain volt az 1980-as Sógunban. Elvégre hiába rázza ki Hiroyuki Sanada kisujjból a kevély japán földesúr szerepét, ha Andzsin-szant egy hiteltelen kókler alakítja, akkor megette a fene az egész remake-et.
Cosmo Jarvis viszont már az első részben fényesen bebizonyítja, hogy bár köszönő viszonyban sincs a karaktere a Chamberlain-féle Blackthorne-nal, aki a pokol tornácán is kifogástalan gentleman volt, képes elvinni a hátán az egész sorozatot
Igaz, hogy az ő Andzsin-szanja legalább annyira konok és morgós, mint amilyen Tom Hardy volt a Tabu című sorozatban, de ennek ellenére tud szerethető karakter lenni, akinek a sorsáért hajlandó epizódról epizódra izgulni a néző.
![](https://media.port.hu/images/000/933/480x310/734.jpg)
Aki imádta a Dickens-regények bűnös-szutykos Londonját és Az Álmosvölgy legendáját, az a Tabut is szeretni fogja.
TovábbA sógunt tehát bátran ajánljuk mindazoknak, akik szerették James Clavell bestseller regényét és Richard Chamberlain tévésorozatát. De azok is bátran tegyenek vele egy próbát, akiknek eddig kimaradt a feudális Japánba keveredő angol hajós története, vagy épp élnek-halnak a szép díszletek között felvett, kosztümös történelmi kalandfilmekért.
Ítélet: 8/10
A sógun a Disney+ kínálatában érhető el. Jelenleg 2 epizód van fenn, de minden héten érkezni fog egy új rész az április 23-i fináléig bezárólag.